Száguldás villanyfényben az Oroszlánvárosban - szingapúri pályabejáró
Az Olasz Nagydíjjal elbúcsúzott Európától a mezőny. A soron következő állomás, a Formula-1 történelmének harmadik éjszakai versenyének otthont adó szingapúri utcai pálya.
Szingapúr (maláj jelentése:Oroszlánváros), Malajzia szomszédságában található szigetállam. Egykor a kínaiak által alapított városállamként jött létre, és 1963-ig brit koronagyarmat volt. Ekkor csatlakozott a Maláj Államszövetséghez, majd 1965-ben függetlenné vált.
Kedvező gyarmati múltja miatt a függetlenedés után néhány évvel rohamos fejlődésnek indult, és stratégiai jelentőségű kikötője rövidesen a világ egyik legfejlettebb államává tette Szingapúrt. A gyors fejlődés eredményeként gazdasága hamar elérte azt a szintet, hogy bekapcsolódhatott az autósportok vérkeringésébe is, hiszen –talán kevesen tudják- de már 1966 és 1973 között rendeztek itt Formula-2-es nagydíjakat. A pálya maradványai egyébként még ma is megvannak és bizony a hetvenes években több nagy pilóta is versenyzett rajta, többek közt Jack Brabham is.
Ennek tükrében nem meglepő, hogy a Formula-1-ben rejlő gazdasági lehetőségeket is korán felismerték, olyannyira, hogy Szingapúr volt az első ázsiai ország, amely tárgyalásokat kezdett Bernie Ecclestone-nal egy futam megrendezéséről.
A 80-as évek elején felvetett nagydíj ötlete azonban sokáig csak terv maradt, de a 2000-es évek elején a dohánykonszernek kivonulása az autósportból, illetve a világgazdaság változásai felülírták az európai hagyományokra épülő széria vezetőinek elképzeléseit.
Mivel Szingapúr kellően erős anyagi háttérrel rendelkezett, vállalta, hogy a sportág történetében először éjszakai futamot rendezzen. Ez már Bernie Ecclestone-nak sem volt ellenére, és 2006 októberében létrejött egy öt évre szóló megállapodás.
Az amerikai autósportban egyáltalán nem ismeretlen az esti versenyzés. Ennek bevezetését az F1-be Ecclestone főként azért karolta fel, hogy az európai közönséget megkímélje a vasárnapi korán keléstől.
Szingapúr városának szívében épülő utcai pálya 14 hónap alatt készült el. A boxutca kialakításának, a tribünöknek és az aszfalt versenypálya-szintű felújításának a költségét 40 millió dollárra becsülik, míg az éjszakai versenyzéshez szükséges világítás további 5 millió dollárba került. Az 1500 fényszóróval felszerelt pálya nagyjából négyszer olyan fényes mint egy futball stadion, mindemellett a felhőkarcolókkal, a hidakkal és a világ legnagyobb óriáskerekével körülvett létesítmény tökéletesen beleillik a "cirkusz" új irányzatába.
Ilyen különlegességek mellett nem is meglepő, hogy a Szingapúri Nagydíj a 2008-as év legjobban várt futama lett. Az első versenyre már az év elején olyan nagy volt az érdeklődés, hogy a szervezőknek egy új - 10 ezer ülőhelyes - tribünt kellett építeniük.
Mindezidáig tehát összességében két versenyre tekinthet vissza Szingapúr:
Az első szingapúri pole-t Felipe Massa jegyzi, mellőle pedig Lewis Hamilton indulhatott az első sorból 2008-ban. Végül a futamot a Renault akkori versenyzője, Fernando Alonso nyerte, aki 14. helyről startolva állhatott a dobogó legfelső fokára. Persze ebben nagy segítségére volt csapattársa Nelsinho Piquet, aki épp jókor törte össze az autóját… a történet bizonyára mindenki számára ismerős. Alonso mögött Nico Rosberg, Lewis Hamilton volt a dobogósok sorrendje.
![](http://formanet.blog.hu/media/image/nagyd%C3%ADjak/2008%20szingap%C3%BAr-alonso.jpg)
2009-ben Lewis Hamilton első rajtkockából rajtolva kényelmes győzelmet aratott, miután a sikerére legnagyobb veszélyt jelentő Nico Rosberg és Sebastian Vettel egy-egy bokszutcai malőr miatt áthajtásos büntetést kapott. A 2. helyet Timo Glock örökölte meg, míg a dobogó harmadik fokára Fernando Alonso állhatott fel.
![](http://formanet.blog.hu/media/image/nagyd%C3%ADjak/2009-szingap%C3%BAr.jpg)
A pálya csekély történelmének körrekordját Kimi Räikkönen tartja: 1: 45.599 (2008-Ferrari)
Marina Bay Street Circuit – Singapore
Egy kör hossza: 5073m
Körök száma: 61
Verseny hossza: 309.316km
Kanyarok száma: 23
![](http://formanet.blog.hu/media/image/p%C3%A1ly%C3%A1k/singapore.jpg)
A Herman Tilke által tervezett, az óramutató járásával ellentétes vonalvezetésű szingapúri aszfaltcsík leginkább Monacóhoz hasonlítható, és nem csak városi jellege miatt, hanem mert Monacó után ez a leglassabb pálya a versenynaptárban. Átlagsebessége mindössze 175km/óra, és 23 kanyarjából a legtöbb 90 fokos.
Ebből négy helyen kell, 100 km/óra alatti sebességre fékezni, így egy szingapúri kör azért is ennyire lassú, mert rengeteg rajta az egyes és kettes fokozatban bevett forduló.
Ezt ellensúlyozza négy igen gyors rész. Például a 7-es kanyarhoz vezető egyenesnél egészen nagy sebességgel lehet száguldozni a szalagkorlátok között, hiszen itt az autók közel 300 km/órára gyorsulhatnak, ráadásul a féktávon az előzésre is lehetőség nyílhat.
Bár a világítástechnikát tökéletesen megoldották a helyszínen, de némi korrekció már rögtön az első év után szükségesség vált az új aszfaltcsíkon. Tavaly a legjelentősebb változtatás a boksz kijáratát érintette, valamint több helyen is újraaszfaltozták a pályát, és számos helyen új kerékvetőket is elhelyeztek. A pilóták azonban továbbra is panaszkodtak az egyenetlen felület miatt, így az idén a hepe-hupás részeket ismét megújították, a 10-es kanyar ívét kicsit finomították, illetve bokszutca magasságát 1 cm-rel csökkentették, hogy a kijáratánál az autók ne huppanjanak akkorát.
A szingapúri pálya nem csak városi jellege, hanem műszaki szempontból is hasonlít Monacóhoz.
Mivel több, mint húsz kanyart foglal magába, de csak kettő gyorsabb 160 km/óránál, ezért a köridőket az fogja meghatározni, hogy az egyes autók mekkora tapadással rendelkeznek a lassú szakaszokon. Nagy leszorítóerőre lesz szükség azért, hogy az autók stabilan viselkedjenek féktávon, a kigyorsítási szakaszokon pedig minél jobban az aszfalthoz préselődjenek.
A motorok tekintetében, az utcai pályák nem jelentenek nagy terhelést. A padlógázos szakaszok arányát a csapatok körülbelül 45%-ra becsülik.
A fékekre azonban ügyelniük kell a mérnököknek, hiszen a fékezés gyakorisága miatt ez egy kritikus tényező lehet.
Az abroncsokra szintén nem vár nehéz hétvége, de mivel nem egy állandó létesítményről van szó, így a tapadás (vagyis annak hiánya) a hétvége elején gondot okozhat. Persze a helyzet sokat javul majd, amint felgumizódik az aszfalt, és nem mossa le a tapadást egy trópusi eső.
Az időjósok szerint erre minden esély megvan, a legfrissebb jelentések szerint ugyanis esős, viharos versenyhétvége előtt áll a mezőny.
A Szingapúri Nagydíj hétvégéjének menetrendje magyar idő szerint:
Szeptember 24. (péntek)
1. szabadedzés: 12:00- 13.30
2. szabadedzés:15:30-17:00
Szeptember 25. (szombat)
3. szabadedzés:13:00-14:00
Időmérő:16:00
Szeptember 26. (vasárnap)
Futam:14:00
Pályabejáró Mark Webberrel:
szöveg: Formanet, Varga Viktória